Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Legislatívny zámer nového usporiadania železničných spoločností  

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	21  / 13 	
Počet vyhodnotených pripomienok	21 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	3  / 0 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	14  / 10 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	4  / 3 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
2 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
3 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
4 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
6 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
7 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
9 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
11 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
12 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
13 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
14 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
15 .	Podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny 	 	 	 	x 	
16 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
17 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
19 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
20 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
21 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
24 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	15 (3o,12z) 	 	 	 	
25 .	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
26 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
29 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
31 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
32 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
33 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
34 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
35 .	Odbor Centrálneho verejného obstarávania 	 	 	 	x 	
36 .	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
37 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
38 .	Odbor vládnej agendy Úradu vlády 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	21 (8o,13z) 	0 (0o,0z) 	22 	11 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
GP SR 	Všeobecne 
Na základe Vašej žiadosti sp. zn. 19343/2009-SŽDD/53012/M z 23. decembra 2009 Vám oznamujeme, že k označenému materiálu uplatňujeme tieto pripomienky: 

1. Podľa čl. 8 ods. 1 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky legislatívny zámer vypracúvajú ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy pred prípravou návrhu zákona s výrazným hospodárskym a finančným dosahom alebo v prípade, ak o tom rozhodne vláda. 

Z predloženého znenia nevyplýva splnenie niektorej z týchto podmienok na vypracovanie legislatívneho zámeru. Preto odporúčame doplniť predložený materiál o predpokladaný hospodársky a finančný dosah návrhu zákona o založení spoločnosti Slovenské železnice, a.s., prípadne predložiť na rokovanie vlády materiál s návrhom na schválenie uznesenia, ktorým vláda uloží ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky vypracovať takýto legislatívny zámer. 

2. Podľa čl. 8 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky legislatívny zámer obsahuje najmä zhodnotenie platnej právnej úpravy a určenie cieľov, ktoré má nová právna úprava plniť, ako aj zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. 

Predkladateľ svoju pozornosť zameral len na ciele a obsah nového zákona o založení spoločnosti Slovenské železnice, a.s. či zákona o spoločnosti Slovenské železnice, a.s. (názov zákona nepoužíva jednotne). Cieľ pripravovaného zákona je zrejmý – zákonom zriadiť akciovú spoločnosť holdingového typu, ktorá by mala zastrešovať výkon ostatných železničných spoločností v Slovenskej republike. Zhodnotenie platnej právnej úpravy však absentuje. Predkladateľ ho nahrádza uvedením vývoja právnej úpravy a označením zákonov, ktoré sa vzťahujú na zabezpečovanie železničných dopravných činností. Úplne absentuje zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. 

Bez odstránenia uvedených nedostatkov nie je možné podporiť zámer predkladateľa na nové usporiadanie železničných spoločností a legislatívny zámer na vypracovanie návrhu zákona o založení Slovenských železníc, a.s. 
 	O 	N 	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR s ohľadom na povahu a rozsah predkladaného materiálu zastáva názor, že akékoľvek vyčíslovanie finančných efektov by malo zmätočnú vypovedaciu hodnotu. V súčasnosti prebieha detailná kvantifikácia dopadov projektu na verejné financie a teda presný finančný dopad na štátny rozpočet bude súčasťou doložky finančných vplyvov v rámci vypracovania návrhu zákona. 	
PMÚ SR 	materiálu Legislatívny zámer nového usporiadania železničných spoločností Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) uplatňuje nasledujúce zásadné pripomienky: 
V materiáli sa navrhuje nové usporiadanie a prepojenie existujúcich železničných spoločností (ŽSR – správca infraštruktúry, ZSSK – dopravca v osobnej doprave a ZSSK Cargo – dopravca v nákladnej doprave), a to takým spôsobom, že sa osobitným zákonom založí akciová spoločnosť Slovenské železnice, ktorej 100%-ným akcionárom bude SR. Táto spoločnosť bude majetkovo kontrolovať ZSSK, ZSSK Cargo a bude personálne prepojená so ŽSR, prípadne nastane personálne prepojenie medzi všetkými spoločnosťami navzájom. 

Podľa predkladaného materiálu cieľom takéhoto usporiadania je koordinácia riadenia železničných spoločností, stanovovanie jednotnej stratégie, kontrola hospodárenia, ovplyvňovanie nakladania štátnych zdrojov a pod. 

1. Z materiálu nie je zrejmé, v čom konkrétne je súčasné usporiadanie železničných spoločností nedostatočné, problémové a teda nie je zrejmé, čo konkrétne je potrebné riešiť a z akých dôvodov. 

Napr. ako výhody holdingovej spoločnosti je v materiáli uvedené, že „Štát tak prostredníctvom holdingu môže priamo, cielene a transparentne ovplyvňovať hospodárne vynakladanie štátnych zdrojov, ako aj čerpanie z fondov Európskej únie. Zároveň môže naďalej zabezpečovať sociálny zmier prostredníctvom udržania zamestnanosti, ako aj ovplyvňovania výšky cestovného a dostupnosť prepravy pre obyvateľstvo.“. Vplyv na dotácie, výšku cestovného a dostupnosť prepravy pre obyvateľstvo má štát aj pri doterajšom usporiadaní železničných spoločností, rovnako ako aj vplyv na udržanie zamestnanosti v železničných spoločnostiach. 

2. Z materiálu nie je zrejmé, prečo je navrhovaný model lepší ako existujúci stav a aké konkrétne pozitíva prinesie. Výhody holdingového usporiadania, prezentované v materiáli, sú veľmi všeobecné, nekonkrétne a je otázne, či sa veci, ako zvýšenie konkurencieschopnosti železničných spoločností, zabezpečenie ich optimálneho fungovania, vytvorenie predpokladov pre transparentné spolufinancovanie železničnej dopravy z verejných zdrojov uvedenou zmenou usporiadania železničných podnikov dajú dosiahnuť. V niektorých prípadoch sú deklarované výhody aj v rozpore – napr. ako jedna z výhod holdingu sa prezentuje vyčlenenie podporných služieb do efektívnejšie hospodáriacich spoločností, centralizácia určitých činností, ale zároveň sa predpokladá udržanie zamestnanosti. 

3. Z pohľadu rozvoja a podpory súťažného prostredia úrad navrhované usporiadanie železničných spoločností vníma ako výrazný krok späť. S cieľom podporiť súťaž v oblasti železníc sa uskutočnil proces liberalizácie, kedy v roku 2002 došlo k oddeleniu správcu infraštruktúry od dopravcov a v roku 2005 k oddeleniu osobnej a nákladnej dopravy. Základnou myšlienkou takéhoto modelu bolo, že oddelenie infraštruktúry (ako časti trhu, kde nie je možná konkurencia) od dopravcov (kde konkurencia možná je) prispeje k rozvoju konkurenčného prostredia tým, že sa zabezpečí nediskriminačný prístup k infraštruktúre aj pre nové subjekty a umožní sa tak rozvoj konkurencie v segmente dopravcov, z čoho vyplynú pozitíva ako zvýšenie efektívnosti a pod. Oddelením osobnej a nákladnej dopravy sa malo zabezpečiť odstránenie krížových dotácií zo ziskovej nákladnej dopravy na stratovú osobnú dopravu, aby bolo zrejmé, čo ktorá doprava stojí. 

Všetky tieto kroky, dosiahnuté liberalizáciou, sa navrhovaným usporiadaním železničných spoločností negujú. V materiáli je síce uvedené, že jeho ambíciou nie je opätovné zlúčenie manažéra infraštruktúry a prevádzkovateľov dopravy na dráhe do unitárnych železníc, ale de facto k tomu navrhovaným usporiadaním dôjde. Dôjde k personálnemu aj majetkovému prepojeniu železničných subjektov, stratí sa aj tá minimálna nezávislosť medzi správcom infraštruktúry a štátnymi dopravcami, hrozí riziko konfliktu záujmov, zneprehľadní sa hospodárenie jednotlivých železničných spoločností, čím sa viac skomplikuje, ak nie úplne zruší, možnosť vstupu nových konkurentov na trh. 

V tejto súvislosti upozorňujeme predkladateľa na skutočnosť, že práve v prípade štátov Rakúska, Nemecka a Poľska, podľa vzoru ktorých navrhuje holdingový model organizácie sektoru železničnej dopravy, Európska komisia začala konanie, a to okrem iného aj z dôvodu nezabezpečenia dostatočných záruk nezávislosti správcu infraštruktúry od holdingu, ako to vyplýva aj z druhej správy Európskej komisie Rade a Európskemu parlamentu o monitorovaní vývoja na trhu železničnej dopravy z 18. decembra 2009 (COM(2009)676 final, {SEC(2009)1687}, Annex 3 ). V prípade prijatia takejto úpravy by naviac mohlo hroziť Slovenskej republike rovnako konanie Európskej komisie z dôvodu nesprávnej transpozície príslušných smerníc a teda potreba navrátenia späť k súčasnému stavu. 

4. Začlenením spoločnosti ZSSK Cargo do holdingu, jeho prepojením s ostatnými železničnými podnikmi a prechodom určitých non-core činností na materskú spoločnosť sa výrazne sťaží možnosť jeho efektívnejšieho fungovania, napr. uskutočnenie akvizícií a pod. Aj vzhľadom na spájania sa a akvizičné aktivity železničných spoločností v okolitých krajinách táto alternatíva môže byť v neprospech Carga. 

5. V materiáli je uvedené, že novým usporiadaním sa môže zabezpečovať sociálny zmier prostredníctvom udržania zamestnanosti. Na riešenie problematiky zamestnanosti, prípadne sociálnych problémov, by sa mali využívať všeobecné nástroje hospodárskej, resp. sociálnej politiky a nie umelé zásahy do činností jednotlivých spoločností – podnikateľov, aj keď sú to štátne podniky – takéto zásahy znižujú efektivitu spoločností, negujú ekonomické stimuly a deformujú trh. 

6. Ako jedna z výhod nového usporiadania železničných spoločností je v materiáli prezentovaná aj objektivizácia nákladov na dopravnú cestu. Náklady na dopravnú cestu sú v oblasti železničnej dopravy veľmi významným faktorom. Z materiálu nie je zrejmé, aký vplyv na ne bude mať nové usporiadanie železničných spoločností a čo konkrétne sa rozumie pod objektivizáciu týchto nákladov. 

Z uvedených dôvodov úrad zásadne nesúhlasí s predkladaným materiálom – nesúhlasí s novým usporiadaním železničných spoločností ako takým. 

 	Z 	N 	Konkretizáciu nedostatočného usporiadania železničných spoločností vidí MDPT SR najmä v existencii vrcholových riadiacich útvarov vo všetkých troch spoločnostiach s nižším stupňom „inštitucionálnej koordinácie“, v izolovanom, resp. nekoordinovanom prístupe k riešeniu krízových situácií na dopravnom trhu, nižšia „kapitálová sila“ spoločností na finančnom trhu. 
Za nedostatky s neželaným dopadom na stav železničnej dopravy v existujúcom právnom stave ďalej možno považovať najmä špecifiká v regulácii železničných spoločností, 
rozdielny spôsob kreácie vedenia ŽSR a kreácie vedenia ZSSK a ZSSK Cargo a odlišnosti vo vedení železničných spoločností, rozdielny právny režim nakladania s majetkom v ŽSR a v ZSSK a ZSSK Cargo, absencia koordinácie činností a záujmov železničných spoločností v tých oblastiach, ktoré sú mimo rámca ťažiskových činností manažéra infraštruktúry a dopravných podnikov. 
Navrhované holdingové usporiadanie prináša ako kľúčové výhody najmä koncipovanie a následné presadzovanie jednotnej stratégie pre riadenie železničných spoločností prostredníctvom novovytvoreného strategického manažérskeho holdingu, vytvorenie centrálneho tlaku na dlhodobo udržateľné a vyrovnané hospodárenie, strategické usmerňovanie a koordinácia investičných rozhodnutí železničných spoločností, nákladová optimalizácia spoločne nakupovaných externých, ale aj interných služieb patriacich mimo kľúčové činnosti železničných spoločností, nové nastavenia ekonomického modelu správy a riadenia majetku železničných spoločností so zámerom postupného vyčleňovania nepotrebných a nevyužívaných súčastí majetku do samostatných dcérskych spoločností, v rámci ktorých by sa mohla efektívne realizovať snaha zužitkovať takýto majetok, vysporiadanie majetku železničnej dopravnej cesty a s tým súvisiaca objektivizácia určovania nákladov na ŽDC, ktorá umožní zníženie poplatku za využívanie ŽDC, ďalej prostredníctvom vyčlenenia prierezových podporných služieb (napr. v oblasti administratívy, energetiky, telekomunikácií a ďalších tzv. „non-core“ aktivít) do samostatnej spoločnosti poskytujúcej podporné služby všetkým železničným spoločnostiam vzniká priestor pre znižovanie prevádzkových nákladov prostredníctvom realizácie významných úspor z rozsahu a zo špecializácie, jednou z úloh v rámci materskej holdingovej spoločnosti bude konsolidácia jednotlivých neprosperujúcich činností, ich zefektívnenie a financovanie každej činností adresne, príjmami z jej poskytovania na základe ekonomickej sebestačnosti, nie na úkor hlavnej činnosti, prípadne ostatných ziskových podnikateľských aktivít. Navrhovaným spôsobom bude výsledok hospodárenia spoločnosti ZSSK a ZSSK Cargo a ŽSR úplne odbremenený od týchto nákladov v miere, ktorá nezodpovedá reálnym cenám takýchto služieb na trhu, a ktoré sú pre ne finančne zaťažujúce, t.j. dôjde k výrazným finančným úsporám. Materská spoločnosť bude subjekt, ktorý bude povinný vysporiadať tieto oddelené činnosti do budúcna: optimalizácia využitia ľudských zdrojov efektívnym určovaním kompetencií jednotlivých spoločností holdingu a zamedzením duplicitne vytváraných organizačných štruktúr a funkčných celkov. 
Realizácia holdingu umožní vytvoriť flexibilnú platformu riadenia celého sektora a jednou z hlavných výhod by mala byť optimalizácia nákladov na výkony a efektívnejšie vynakladanie investičných prostriedkov. Na jednej strane sa očakáva, že nové usporiadanie umožní vyčlenenie a zlučovanie duplicitných činností vykonávaných v jednotlivých spoločnostiach a tým sa zvýši tlak na ich väčšiu efektívnosť. Na druhej strane, koordinácia investičných aktivít zamedzí do budúcnosti plytvaniu prostriedkov. 
Z pohľadu rozvoja a podpory súťažného prostredia PMÚ navrhované usporiadanie železničných spoločností vníma ako výrazný krok späť. Máme za to, že nediskriminačný prístup k infraštruktúre bude zachovaný aj naďalej, pričom nevidíme dôvod prečo by transformáciou ŽSR ako manažéra infraštruktúry na akciovú spoločnosť a jej následným začlenením do holdingového usporiadania mal byť zavedený diskriminačný prístup k infraštruktúre pre ostatných dopravcov. ŽSR ako akciová spoločnosť bude mať definované jasné podmienky pre prístup k infraštruktúre a bude povinná tento prístup zabezpečiť všetkým subjektom, ktorí dané podmienky splnia bez ohľadu na to, či to budú subjekty v rámci holdingu (ktoré budú tak isto povinné splniť všetky definované podmienky) alebo iné subjekty. 
V zmysle európskej legislatívy, ktorej jedným z cieľov je posilniť konkurencieschopnosť a otvorenosť trhu je vyžadované, aby bolo zabezpečené účtovné oddelenie okruhu dopravnej cesty a okruhu prevádzkových výkonov a zabránilo sa zneprehľadneniu finančných tokov a nákladov jednotlivých činností. V navrhovanom spôsobe usporiadania sektora sa počíta so zachovaním právnej subjektivity manažéra infraštruktúry, ako aj dopravcov v súčasnom rozsahu a tým samozrejme aj samostatnosti účtovných okruhov. ŽSR ostáva manažérom infraštruktúry a držiteľom licencie na prevádzkovanie železničnej dopravnej cesty, pričom zmluvu o prevádzkovaní dráhy v zmysle legislatívy SR uzatvára so štátom práve tento manažér a nie „materská“ spoločnosť. Obdobná situácia je aj v prípade Železničnej spoločnosti Slovensko, a.s. Finančné toky voči štátnemu rozpočtu teda nebudú poskytované prostredníctvom „materskej“ spoločnosti. Finančné vzťahy medzi železničnými spoločnosťami navzájom budú realizované na základe komerčných zmlúv a rovnako takto budú fungovať aj záväzkovoprávne vzťahy a z toho vyplývajúce finančné toky voči „materskej“ spoločnosti len v rozsahu „materskou“ spoločnosťou poskytovaných plnení dcérskym železničným spoločnostiam. V žiadnom prípade teda nebude dochádzať k spojeniu a prípadnému zmiešavaniu finančných tokov vedúcemu ku krížovému financovaniu a práve naopak 
Nové inštitucionálne usporiadanie má smerovať k vytvoreniu organizačných predpokladov na zabezpečenie vyššieho stupňa koordinácie medzi manažérom infraštruktúry a jednotlivými železničnými dopravcami pri rešpektovaní platných dopravno-politických zásad a príslušných smerníc a nariadení EÚ, orientovaných na liberalizáciu trhu železničnej dopravy. 
Úlohou holdingu je starať sa o to, aby rozhodnutia na politickej úrovni boli presadené hospodársky optimálne a aby v rámci koncernu vyplynuli optimálne ekonomické a hospodárske efekty. Holding by mal okrem iného prebrať takú úlohu, aby zastupoval záujmy dcérskych spoločností v rámci plánovania prostredníctvom dlhodobej kontinuity a neprotirečil spoločensky významným cieľom. Do stratégie koncernu by sa mali premietnuť záujmy vlastníka a prostredníctvom nej ovplyvňovať operatívnu činnosť dcérskych spoločností. 

Dňa 27. 01. 2010 o 13.00 h sa na pôde MDPT SR uskutočnilo rozporové rokovanie k „Návrhu legislatívneho zámeru nového usporiadania železničných spoločností“, na ktorom boli zástupcovia PMÚ SR oboznámení so stanoviskom MDPT SR k pripomienkam vzneseným v rámci pripomienkového konania PMÚ SR. Po následnej rozsiahlej diskusii nebolo nájdené spoločné stanovisko a zástupcovia PMÚ SR zotrvali na svojich pripomienkach. 
 	
KOZ SR 	Legislatívny zámer nového usporiadania železničných spoločností – stanovisko 
KOZ SR považuje navrhované riešenie holdingového usporiadania železničných podnikov a manažéra infraštruktúry železníc za príležitosť významne prispieť k posilneniu postavenia slovenských železníc na dopravnom trhu i k ich konsolidácii. Predložený návrh legislatívneho zámeru chápeme ako parciálny krok k zabezpečeniu komplexného doriešenia tohto problému. Očakávame, že v príprave paragrafového znenia Zákona o založení spoločnosti Slovenské železnice, a.s. budú dopracované a doriešené vzťahy presahujúce pôsobnosť Obchodného zákonníka a zohľadňujúce záväzné normy legislatívy EÚ najmä v oblasti: 
- riadenia holdingu a kompetencií 
- vnútropodnikové vzťahy, toky a transfery 
- finančné riadenie v holdingu, ekonomické, účtovné a daňové aspekty 
- riadenia cenovej a obchodnej politiky 
- regulácie cien v nadväznosti na Regulačný úrad 
- vzťahy Slovenské železnice a.s. a štát 

Po skúsenostiach z prípravy transformácie železničných podnikov z predchádzajúcich rokov očakávame, že KOZ SR sa bude môcť aktívne zúčastňovať na práci pracovnej skupiny pripravujúcej konečné znenie Zákona o založení spoločnosti Slovenské železnice, a.s. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Nesúhlasím s tvrdením, že 
a) „Vytvorenie jednej spoločnosti holdingového typu zastrešujúcej výkon železničných činností v rámci Slovenskej republiky vyplýva aj z vypracovaného materiálu Vlády SR týkajúceho sa prehodnotenia výkonnosti a ekonomickej efektívnosti železničných spoločností“ a žiadam ho vypustiť alebo upraviť; v dokumente „Prehodnotenie výkonnosti a ekonomickej efektívnosti železničných spoločností“ sa pri opatreniach z úrovne štátu týkajúcich sa ZSSK len navrhuje zvážiť možnosť uplatnenia holdingovej štruktúry železničných spoločností s majetkovou účasťou štátu. Samotné vytvorenie jednej spoločnosti holdingového typu zastrešujúcej výkon železničných činností v rámci Slovenskej republiky však v žiadnom prípade z tohto dokumentu nevyplýva, 
b) „Štát tak prostredníctvom holdingu môže priamo, cielene a transparentne ovplyvňovať hospodárne vynakladanie štátnych zdrojov, ako aj čerpanie z fondov Európskej únie“, pretože štát môže aj dnes priamo, cielene a transparentne ovplyvňovať hospodárne vynakladanie štátnych zdrojov ako aj čerpanie z fondov Európskej únie; toto tvrdenie žiadam vypustiť alebo upraviť napríklad takto: „Štát tak prostredníctvom holdingu bude môcť aj naďalej priamo, cielene a transparentne ovplyvňovať hospodárne vynakladanie štátnych zdrojov, ako aj čerpanie z fondov Európskej únie. 
 	Z 	ČA 	Po vzájomnom vysvetlení na rozporovom konaní zástupcovia MF SR túto pripomienku nepovažujú za zásadnú. 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam prehodnotiť, resp. dôkladnejšie vysvetliť uvádzané výhody navrhovaného holdingového usporiadania železničných spoločností. 
Mnohé z uvádzaných výhod vytvorenia holdingu troch železničných spoločností je možné zabezpečiť aj dnes prostredníctvom samostatných železničných spoločností, a to 
a) koordináciou železničných spoločností, ich stratégie a potrieb ako aj stanovovania koncepčných cieľov, 
b) efektívnou kontrolou štátu nad činnosťou a hospodárením železničných spoločností, 
c) zefektívnením vzťahov medzi jednotlivými železničnými spoločnosťami, 
d) stanovením jednotnej stratégie smerovania a rozvoja podnikateľských aktivít železničných spoločností, 
e) profesionalizáciou usmerňovania a riadenia činností železničných spoločností v trhovom prostredí, 
f) vytváraním predpokladov pre stanovenie a efektívne presadzovanie jednotnej štátnej dopravnej politiky a priorít v oblastí železničnej dopravy, 
g) zlepšením spolupráce pri riadení dopravy na infraštruktúre a priechodnosti dopravnej cesty, zabezpečenie plynulej organizácie dopravy a koordinácie medzi manažérom infraštruktúry a jednotlivými železničnými dopravnými podnikmi, 
h) objektivizáciou nákladov na železničnú dopravnú cestu, 
i) vytvorením organizačných predpokladov pre transparentné spolufinancovanie železničnej dopravy z verejných zdrojov. 

 	Z 	ČA 	Po vzájomnom vysvetlení na rozporovom konaní zástupcovia MF SR túto pripomienku nepovažujú za zásadnú. 	
MF SR 	Všeobecne 
Vytvorenie holdingovej štruktúry troch železničných spoločností je v zásadnom rozpore so v súčasnosti analyzovaným spojením spoločností ZSSK Cargo a ČD Cargo (v podobe pripravovaného oceňovacieho modelu obidvoch nákladných železničných dopravcov za účelom následného posúdenia výhodnosti ich spojenia pre ich vlastníkov). Analýza výhodnosti spojenia týchto spoločností nebola zatiaľ ukončená, a je preto otázkou, či sa schválením návrhu legislatívneho zámeru nového usporiadania železničných spoločností definitívne zavrhne zlúčenie ZSSK Cargo a ČD Cargo alebo nie. Žiadam preto doplniť do návrhu jasné stanovisko k tejto kontradikcii. 	Z 	ČA 	Po vzájomnom vysvetlení na rozporovom konaní zástupcovia MF SR túto pripomienku nepovažujú za zásadnú. 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam jasne a zrozumiteľne vysvetliť výhody vytvorenia holdingu troch železničných spoločností, ktoré nie sú náležite vysvetlené a preto nie je zrejmé, či ich možno chápať ako skutočné výhody holdingu. Ide o 
a) optimalizáciu nákladov výkonu železničných činností v rámci vytvoreného prepojeného systému železničných spoločností a využívanie synergických efektov usporiadania, 
b) zvýšenie konkurencieschopnosti železničných spoločností, 
c) jednotný, resp. koordinovaný prístup k riešeniu zložitej situácie na dopravnom trhu vyvolanej hospodárskou a finančnou krízou, 
d) jednotné členstvo v medzinárodných organizáciách, 
e) zvýšenie úrovne riadenia sektora železničnej dopravy prostredníctvom stratégie vývoja definovaného na úrovni holdingu železničných spoločností, 
f) optimalizácia prístupu k novým technológiám a technologickým výdobytkom prostredníctvom optimalizácie investičnej činnosti železničných spoločností, 
g) možnosť vyčlenenia prierezových podporných služieb do efektívnejšie hospodáriacich dcérskych spoločností, 
h) nastavenie nového ekonomického modelu správy a riadenia majetku železničných spoločností. 

 	Z 	ČA 	Po vzájomnom vysvetlení na rozporovom konaní zástupcovia MF SR túto pripomienku nepovažujú za zásadnú. 	
MF SR 	Všeobecne 
S predloženým znením návrhu legislatívneho zámeru zásadne nesúhlasím, žiadam ho prepracovať a doplniť o vyčíslenie predpokladaných ekonomických výhod vyplývajúcich z navrhovaného usporiadania železničných spoločností, ktoré sú nevyhnutné pre objektívne posúdenie navrhovaného modelu. 	Z 	N 	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR s ohľadom na povahu a rozsah predkladaného materiálu zastáva názor, že akékoľvek vyčíslovanie finančných efektov by malo zmätočnú vypovedaciu hodnotu. V súčasnosti prebieha detailná kvantifikácia dopadov projektu na verejné financie a teda presný finančný dopad na štátny rozpočet bude súčasťou doložky finančných vplyvov v rámci vypracovania návrhu zákona. 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam jasne definovať práva a povinnosti, resp. ďalšie práva a povinnosti spoločnosti Slovenské železnice a.s. vo vzťahu k železničným spoločnostiam, ktoré majú byť upravené v II. časti Článku I. navrhovaného zákona. 	Z 	ČA 	Po vzájomnom vysvetlení na rozporovom konaní zástupcovia MF SR túto pripomienku nepovažujú za zásadnú. 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam doplniť do návrhu odlišnosti zákona od Obchodného zákona vo vzťahu k členom a kompetenciám predstavenstva a dozornej rady. V časti III. Článku I. návrhu zákona by mal predkladateľ už v tejto fáze návrhu zákona vedieť, či bude potrebné upraviť odlišne postavenie členov a kompetencie predstavenstva a dozornej rady.  	Z 	ČA 	Po vzájomnom vysvetlení na rozporovom konaní zástupcovia MF SR túto pripomienku nepovažujú za zásadnú. 	
MF SR 	Všeobecne 
Na základe uvedených pripomienok zásadne žiadam návrh legislatívneho zámeru nového usporiadania železničných spoločností prepracovať a opätovne zaslať na pripomienky. 	Z 	ČA 	Po vzájomnom vysvetlení na rozporovom konaní zástupcovia MF SR túto pripomienku nepovažujú za zásadnú. 	
MF SR 	Všeobecne 
V rámci I. etapy tvorby navrhovanej cieľovej holdingovej štruktúry železničných spoločností sa navrhuje založenie spoločnosti Slovenské železnice a.s. osobitným zákonom a súčasné majetkové a personálne prepojenie ZSSK a ZSSK Cargo s touto spoločnosťou ako aj personálne prepojenie spoločnosti Slovenské železnice a.s. a ŽSR, resp. všetkých subjektov v holdingovej štruktúre navzájom. Z materiálu však nie je zrejmé, ako majú byť železničné spoločnosti prepojené so Slovenskými železnicami a.s. Žiadam aspoň stručne vysvetliť, ako budú tieto spoločnosti personálne prepojené so Slovenskými železnicami a.s., pretože personálne prepojenie menovaných subjektov je determinantom holdingového riadenia troch železničných spoločností. 	Z 	ČA 	Po vzájomnom vysvetlení na rozporovom konaní zástupcovia MF SR túto pripomienku nepovažujú za zásadnú. 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam vysvetliť, v čom sú niektoré podmienky právneho režimu novej obchodnej spoločnosti v porovnaní s platnou úpravou v Obchodnom zákonníku špecifické, pretože to z návrhu nie je zrejmé. 	Z 	ČA 	Po vzájomnom vysvetlení na rozporovom konaní zástupcovia MF SR túto pripomienku nepovažujú za zásadnú. 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam vyšpecifikovať predmet podnikania Slovenských železníc a.s. (čl. I II. časť), pretože je v návrhu uvedený veľmi všeobecne ako činnosti, ktoré v súčasnosti nesúvisia s predmetom činností ZSSK, ZSSK Cargo a ŽSR, a od ktorých budú tieto spoločnosti vytvorením holdingovej štruktúry odbremenené holdingovou materskou spoločnosťou. Už v tejto etape tvorby zákona by mal predkladateľ vedieť jasne zadefinovať činnosti, ktoré majú byť predmetom podnikania Slovenských železníc a.s. 	Z 	ČA 	Po vzájomnom vysvetlení na rozporovom konaní zástupcovia MF SR túto pripomienku nepovažujú za zásadnú. 	
MF SR 	Všeobecne 
Upozorňujem, že Železnice Slovenskej republiky sú prijímateľom v rámci Operačného programu Doprava a zmenou právnej formy dôjde k zmene pravidiel financovania (zmena vo výške spolufinancovania, zmena pravidiel platieb) ako existujúcich, tak prípadných budúcich projektov realizovaných zo strany Železníc Slovenskej republiky, ako prijímateľa z operačného programu Doprava.  	O 	ČA 	Pripomienka bola na rozporovom konaní vysvetlená. 	
MF SR 	Všeobecne 
V časti materiálu s názvom „Ciele a obsah navrhovaného zákona“ v článku II. „Obsah“ odporúčam doplniť do návrhu obsahu nového zákona o založení spoločnosti Slovenské železnice a.s. nový článok, ktorý bude upravovať, kto a v akom rozsahu bude vykonávať kontrolu hospodárenia s finančnými prostriedkami poskytnutými zo štátneho rozpočtu železniciam. 

V predkladanom návrhu sa navrhuje založenie materskej holdingovej spoločnosti, zakladateľom ktorej a jej 100 %-ným akcionárom bude Slovenská republika, v mene ktorej bude konať Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky. 

Je preto potrebné jednoznačne vymedziť, kto bude po vzniku holdingovej spoločnosti vykonávať kontrolu hospodárenia s finančnými prostriedkami poskytnutými zo štátneho rozpočtu železniciam; či to bude i naďalej Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky, tak ako to upravuje § 9 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 258/1993 Z. z. o Železniciach Slovenskej republiky a o zmene doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, alebo výkon kontroly sa v novom zákone o založení spoločnosti Slovenské železnice a.s. upraví osobitne. 
 	O 	ČA 	Pripomienka bola na rozporovom konaní vysvetlená. 	
MF SR 	Všeobecne 
Je potrebné 
a) dôkladne zdôvodniť nové organizačné usporiadanie železničných spoločností, ktoré v návrhu absentuje, 
b) doplniť dôkladnú analýzu, prečo je práve navrhované organizačné usporiadanie pre tieto spoločnosti najvýhodnejšie, resp. prečo sa súčasné organizačné usporiadanie neosvedčilo a čo viedlo predkladateľa k návrhu na vytvorenie holdingu, 
c) doplniť analýzu výhod a nevýhod, ktoré majú v návrhu uvedené tri rôzne typy modelov organizácie sektoru železničnej dopravy v Európe, resp. historické pozadie vzniku týchto modelov v jednotlivých krajinách, ich vývoj a previazanosť so stratégiou uvedených štátov v oblasti železničnej dopravy a pod., 
d) uviesť aspoň hrubú kvantifikáciu nákladov a prínosov („Cost benefit analýzu“) spojených s vytvorením železničného holdingu, pretože predložený zámer predstavuje zásadnú zmenu súčasného organizačného usporiadania železničných spoločností. 
 	Z 	N 	MF SR po vzájomnom vysvetlení považuje za zásadnú pripomienku iba požiadavku uvedenú v písmene d). 
K písm. d): 
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR s ohľadom na povahu a rozsah predkladaného materiálu zastáva názor, že akékoľvek vyčíslovanie finančných efektov by malo zmätočnú vypovedaciu hodnotu. V súčasnosti prebieha detailná kvantifikácia dopadov projektu na verejné financie a teda presný finančný dopad na štátny rozpočet bude súčasťou doložky finančných vplyvov v rámci vypracovania návrhu zákona. 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam 
a) návrh doplniť o relevantné zdôvodnenie nutnosti navrhovanej časovej súslednosti krokov, pretože nie je zrejmé, prečo k transformácii Železníc Slovenskej republiky ako organizácie sui generis na obchodnú spoločnosť (akciová spoločnosť) má dôjsť až po 1. januári 2012, t.j. nie súbežne s prechodom akcií Železničnej spoločnosti Slovensko a.s. a Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. do základného imania novej holdingovej spoločnosti Slovenské železnice a.s.; odporúčam Železnice Slovenskej republiky so sídlom v Bratislave zrušiť s právnym nástupníctvom ku dňu vzniku navrhovanej holdingovej spoločnosti Slovenské železnice a.s., 
b) vypustiť oprávnenie Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky odňať správu majetku štátu v správe Železníc Slovenskej republiky, ktorej existencia by stratou zisk vytvárajúceho majetku mohla byť ohrozená, 
c) prehodnotiť tvrdenie, že „výhoda holdingovej spoločnosti spočíva v možnosti ponechať majetok, ako aj riadenie, hospodárenie a kontrolu strategických podnikov plne v rukách štátu“, pretože ho považujem za skresľujúce. Hospodárenie a kontrolu nad nakladaním s majetkom vo vlastníctve dcérskych spoločností (Železničná spoločnosť Slovensko, a.s. a Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s) nebude vykonávať priamo Slovenská republika, zastúpená Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky, ale holdingová spoločnosť Slovenské železnice, a.s. ako vlastník uvedených dcérskych spoločností. To znamená, že reálny dosah na majetok budú mať len orgány dcérskych spoločností, príp. orgány holdingovej spoločnosti. 

 	O 	ČA 	Pripomienka bola na rozporovom konaní vysvetlená. 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k legislatívnemu zámeru: 
Smernica Rady 91/440/EHS z 29. júla 1991 o rozvoji železníc spoločenstva vo svojich úvodných recitáloch hovorí o tom, že členské štáty musia garantovať, aby sa železničným podnikom poskytol štatút nezávislého prevádzkovateľa, správajúceho sa štandardne a prispôsobujúceho sa potrebám trhu. Zároveň sa úvodných recitáloch predmetnej smernice hovorí o tom, že budúci rozvoj a efektívna činnosť železničného systému môže byť uľahčená, ak sa budú brať do úvahy rozdielne podmienky dopravných služieb a infraštruktúry a na to je nevyhnutné, aby boli tieto dve činnosti oddelene riadené a mali oddelené účty. 
Už spomínanú nezávislosť prevádzkovateľa ďalej smernica deklaruje v ustanoveniach Oddielu II pod názvom „Nezávislosť riadenia“, kde je v čl. 4 ustanovené, že: 
„Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby železničné podniky mali pokiaľ ide o vedenie, správu a vnútornú správu správnych, hospodárskych a účtovných záležitostí štatút nezávislosti, v súlade s ktorým disponujú najmä s majetkom, rozpočtom a účtovníctvom oddelenými od štátu. 
Pri rešpektovaní rámcových a špecifických pravidiel pre stanovenie poplatkov a pre prideľovanie infraštruktúry stanovených členskými štátmi, zodpovedá manažér infraštruktúry za vlastné vedenie, správu a vnútornú kontrolu.“ 
Podmienku oddelenia infraštruktúry a dopravných služieb stanovuje smernica v Oddiele III „Oddelenie správy infraštruktúry od dopravných výkonov“, kde je v čl. 6 okrem iného ustanovené, že: 
„Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie vedenia a zverejňovania oddelených účtov zisku a strát ako aj súvah oddelene za poskytovanie dopravných služieb železničnými podnikmi na jednej strane, a na strane druhej za činnosti pri prevádzke železničnej infraštruktúry. 
Prevod verejných prostriedkov z jedného úseku do druhého nie je povolený. Účty týchto dvoch oblastí aktivít sa vedú tak, aby rešpektovali tento zákaz.“ 
Z uvedeného vyplýva, že železničné podniky by mali byť nezávislé, pokiaľ ide o vedenie, správu a vnútornú správu a zároveň by mal byť manažér infraštruktúry oddelený od dopravných služieb. 
Predkladateľ síce pri cieľoch legislatívneho zámeru nového usporiadania železničných spoločností uvádza, že jednotlivé železničné spoločnosti budú ako dcérske spoločnosti začlenené pod koordinačný vplyv Slovenských železníc a.s. ako samostatné jednotky s oddeleným účtovníctvom, majetkom ako aj personálnym substrátom, avšak z uvedeného nie je možné dostatočne posúdiť, či budú splnené podmienky smernice 91/440/EHS, a to konkrétne nezávislosť riadenia a oddelenie správy infraštruktúry od dopravných výkonov. Dodržanie a správnu transpozíciu článkov smernice bude možné posúdiť až z konkrétneho návrhu zákona. 
 	O 	ČA 	Nové inštitucionálne usporiadanie má smerovať k vytvoreniu organizačných predpokladov na zabezpečenie vyššieho stupňa koordinácie medzi manažérom infraštruktúry a jednotlivými železničnými dopravcami pri rešpektovaní platných dopravno-politických zásad a príslušných smerníc a nariadení EÚ, orientovaných na liberalizáciu trhu železničnej dopravy.  	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
V bode 3 písm. b) doložky zlučiteľnosti žiadame uviesť správny zdroj smernice 91/440/EHS, a to nasledovne: 
„(Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap.7/zv.1)“ 
 	O 	A 	 	
OVA 	m. č. 19343/2009-SŽDD/53012/M 
I. Materiál: 
str. 1, ods. 2, 3. r.: „100 %-nám“ nahradiť „100 %“ – podobne písať všetky ďalšie výrazy 
tohto typu 
4. r.: „v mene ktorej“ nahradiť „v ktorej mene“ 
ods. 3, 2. r.: „Zákone“ nahradiť „zákone“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch a 
gramatických pádoch 
6. r.: „a.s.“ nahradiť „a. s.,“ 
ods. 4, 4. r.: „železnice a.s.“ nahradiť „železnice, a. s.“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch a gramatických pádoch 
ods. 5, 3. r.: „t.j.“ nahradiť „t. j.“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch 
ods. 6, 1. r.: „sektoru“ nahradiť „sektora“ 
str. 2, ods. 1, 3. r.: „kapitále“ nahradiť „kapitáli“ 
ods. 3, 2. r.: „Vlády“ nahradiť „vlády“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch a 
gramatických pádoch 
„SR týkajúcich“ nahradiť „SR, týkajúcich“ 
4. r.: „v zmysle ktorého“ nahradiť „v ktorého zmysle“ 
ods. 5, 2. r.: „kapitále“ nahradiť „kapitáli“ 
1. zar., 1. r.: „Koordinácia“ nahradiť „koordinácia“ 
2. zar.: „Efektívna“ nahradiť „efektívna“ 
3. zar.: „Optimalizácia“ nahradiť „optimalizácia“ 
4. zar.: „Zefektívnenie“ nahradiť „zefektívnenie“ 
5. zar.: „Zvýšenie“ nahradiť „zvýšenie“ 
6. zar.: „Stanovenie“ nahradiť „stanovenie“ 
7. zar.: „Profesionalizácia“ nahradiť „profesionalizácia“ 
str. 3, ods. 1, 1. zar.: „Vytváranie“ nahradiť „vytváranie“ 
2. zar.: „Zvýšenie“ nahradiť „zvýšenie“ 
3. zar., 1. r.: „Jednotný“ nahradiť „jednotný“ 
za „trhu“ vložiť čiarku 
4. zar., 1. r.: „Zlepšenie“ nahradiť „zlepšenie“ 
5. zar.: „Jednotné“ nahradiť „jednotné“ 
6. zar.: „Zvýšenie“ nahradiť „zvýšenie“ 
7. zar., 1. r.: „Optimalizácia“ nahradiť „optimalizácia“ 
8. zar.: „Objektivizácia“ nahradiť „objektivizácia“ 
9. zar., 1. r.: „Možnosť“ nahradiť „možnosť“ 
10. zar., 1. r.: „Vytvorenie“ nahradiť „vytvorenie“ 
11. zar., 1. r.: „Nastavenie“ nahradiť „nastavenie“ 
ods. 3, 3. r.: „š.p.“ nahradiť „š. p.“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch 
ods. 4, 2. zar.: „a.s.“ nahradiť „a. s.“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch 
str. 4: Podľa Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie 
vlády SR (bod 2.4., ods. (2), 8. zar.) na zdôrazňovanie nemožno používať verzály. 
2. r.: „ŽELEZNICE a.s.“ nahradiť „železnice, a. s.“ 
I., ods. 1, 1. r.: „Z.z.“ nahradiť „Z. z.“ 
5. r.: „Ministerstvo“ nahradiť „ministerstvo“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch a gramatických pádoch, keď sa neuvádza celý názov 
ods. 2, 1. r.: „18.10.2000“ nahradiť „18. 10. 2000“ – podobne písať aj všetky 
ďalšie dátumy 
4. r.: „vo vnútri“ nahradiť „vnútri“ 
ods. 3, 1. r.: „a.s. a“ nahradiť „a. s., a“ 
5. r.: „a.s. na“ nahradiť „a. s., na“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch 
ods. 4, 3. r.: „a.s. podľa“ nahradiť „a. s., podľa“ 
6. r.: „a.s.. a“ nahradiť „a. s., a“ 
8. r.: „a.s. bez“ nahradiť „a. s., bez“ 
ods. 5, 3. r.: „01.01.2005“ nahradiť „1. 1. 2005“ 
1. zar., 2. r.: „a.s. určené“ nahradiť „a. s., určené“ 
2. zar., 2. r.: detto 
str. 5, 2., 1. r. – technicky upraviť začiatok riadka 
3. r.: „spoločnosti“)“ nahradiť „spoločnosti“).“ 
str. 6, ods. 1 po obr., 2. r.: „dielčích“ nahradiť „čiastkových“ 
ods. 2 po obr., (iii): „zahájenia“ nahradiť „začatia“ 
ods. 3 po obr., (iii), 2. r.: „železnice a.s. formou“ nahradiť „železnice, a. s., formou“ 
str. 7, 1. r.: „spoločnosti spoločnosti“ nahradiť „spoločnosti“ 
ods. 2, (iii), 1. r.: medzi slová „spoločnosti vytvorených“ vložiť čiarku 
ods. 3, 2. r.: „a.s. je“ nahradiť „a. s., je“ 
3. r.: „v rámci ktorého“ nahradiť „v ktorého rámci“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch a gramatických pádoch 
„a.s. vo“ nahradiť „a. s., vo“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch 
ods. 1 po obr., 2. r.: „a.s. v prvej“ nahradiť „a. s., v prvej“ 
str. 8, ods. 1, 1. r.: „a.s. postupovalo“ nahradiť „a. s., postupovalo“ 
5. r.: medzi slovami „otázok, možno“ vynechať čiarku 
ods. 2, 1. r.: „a.s. v záujme“ nahradiť „a. s., v záujme“ 
5. r.: „železnice a.s. postupovalo“ nahradiť „železnice, a. s., postupovalo“ 
9. r.: „a.s. bol“ nahradiť „a. s., bol“ 
ods. 3, 1. r.: „a.s.“ nahradiť „a. s.,“ 
4. r.: „v mene ktorej“ nahradiť „v ktorej mene“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch 
ods. 4, 6. r.: „a.s. osobitným“ nahradiť „a. s., osobitným“ 
I., 4. r.: „a.s. s jej“ nahradiť „a. s., s jej“ 
str. 9, I., 2. r.: „a.s. založenej“ nahradiť „a. s., založenej“ 
1., ods. 2, 3. r.: „a.s. nebude“ nahradiť „a. s., nebude“ 
ods. 3, 2. r.: „a.s.“ nahradiť „a. s.,“ 
2., 2. r.: „Cargo v ktorých“ nahradiť „Cargo, v ktorých“ 
4., 1. r.: „a.s.“ nahradiť „a. s.,“ 
6., 1. r.: „a.s. budú“ nahradiť „a. s., budú“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch 
str. 10, ods. 4, 4. r.: „a.s. sa“ nahradiť „a. s., sa“ 
4., 2. r.: „a. s. vláde“ nahradiť „a. s., vláde“ 
3. r.: „pod.).“ nahradiť „pod.)“ 
IV., ods. 1, 2. r.: „a.s. do“ nahradiť „a. s., do“ 
medzi slovami „spoločnosť, sa“ vynechať čiarku 
3. r.: „a.s. aj“ nahradiť „a. s., aj“ 
str. 11, ods. 1, 4. zar., 2. r.: „a.s. ukladať“ nahradiť „a. s., ukladať“ 
7. zar., 4. r.: „za účelom“ nahradiť „s cieľom“ 
čl. IV: „vysporiadanie“ nahradiť „vyrovnanie“ 

II. Predkladacia správa: 
ods. 1, 4. r.: „paragrafového“ nahradiť „paragrafovaného“ 
5. r.: „a.s.“.“ nahradiť „a. s.“ 
ods. 5, 4. r.: „predpisov ale najmä“ nahradiť „predpisov, ale najmä“ 

III. Komuniké: 
2. r.: za „spoločností“ doplniť bodku. 

 	O 	A